+++
date = '2023-01-06'
draft = false
tags = ['statusos']
categories = ['pamėslėjėmā']
title = 'Atsakīms diel „kalbuos-tarmies“ vėinam žmuogou ėš Facebook'
+++

<...> Bet ruoda rēktom pradietė nu tuo, kas ī „kalba“, nes „žemaitiu ī lietuviu kalbuos tarmie“ nie aksijuoma, bet teuorėjė pagrinsta iruodīmās, katrėi ī liousā kvestėnounamė. Tėik kalba, tėik tarmie (tėik puotarmė a šnekta) ī kalbėnė sistema, tik kāp saka, kalba ī tarmie so armėjė ė laivīno („A language is a dialect with an army and navy“). Vėsks atsirem i kuoki tor ta tarmie/kalba statosa, prestėža, anuos paskirti ė rašības sistematėzavėma. Dā nu „sosėruokavėma“. Praktėškā žemaitiu kalba lietovē gal soprastė, bet būn ė nasosėruokavėmu – praktėškā ton patīriau so kupiškienās a dzūkās par sava gīvena (lt. gyvenimą). Ėš kėtuos posės, ta galat pajimtė kuokė latgaliu ė jė stelgtėis ėrgė ētė soprastė, ta vagol ton teuorėjė latgaliu ėrgė gal laikītė lietuviu kalbuos tarmė. Tas pats so okrainietiu ė baltarusiu kalbuom - anodvė dėdlē paviedė (lt. panašios). Arba pajimkam kėnu kalba - ana ėš 4 „tarmiū“, katruom sosėruokoun tik par sava heruoglėfus 😃

Diel statosa. Lietuviu kalba pas mumis ī valstībėnė, tor instėtocėjės, katruos anon keravuo ė stelgas (lt. stengiasi) praturtintė. Žemaitē valstībėnės paramuos tor minimalē ė keravuojama paprastū prieteliu, dā ŽKD (a kėtū smulkiesniu organėzacėju). Šėndėin ī tāp, praeitie bova kėtāp (tėik lietuviu, tėik žemaitiu naturiejė), ateitie vielėk gal būtė kėtāp. Ta če nie nakintons dalīks, vuo ė prestėžos žemaitiu kalbuos aug.

Prestėžos ėrgė prigol nu čiesa. Kurdu kalba XX omžė pradiuo bova Torkėjuo nurašīta vėsā ė net bova vadėnam kalnū torku tarmie (čīstā skėrtingas kalbū šeimas!). Lėnkmetio žemaiti rēkiejė gerā nugėrdītė, ka tas pradietom lėnkėškā šnekietė. Šėndėin svetėmė žemaitē praded kalba lietovėškā ė tik sopratėn, ka abodo ī žemaitio, parsėjung i gimta. Bet kāp jau mėnavuojau - prestėžos šėndėin aug.

Diel paskėrtėis. Dabartiuo žemaitiu nauduo šeimuo, rašītė individualės kningas (pruoza, poezėjė), dā vėina kėta ožraša (so kliauzuoms (lt. klaidomis)) par rėngėnė. Stelgas ivestė i muokīklas. Pruobėj laikraštoka „Žemaitē īr“. Šēp šnekietė žemaitėškā gali aple betkon, tik daugis (lt. dauguma) trūkstamu žuodiu būs pasėskuolinta ėš lietuviu (ė tėi tonkē būs tarptautėnē). Sėlpnuojė vėita: skaitmenėnė aplinka. Nie šmuota žemaitėšku alkieriu internetė, pruogramas (tamė tarpė Facebook) nator žemaitėškas aplinkuos, nie rakondu rašībuo (rašības taisītovu (en. spellchecker), žuodīnu), nie autuomatiniu pargoldītuoju (ale vertieju). Tas mona mėnavuots „sgs“ kuods ī skėrts tuokīms sožemaitėnėmams, ale dā anon ė rēk nauduotė.

Ė paskotėnis dalīks rašības sistematėzavėms. Mon atruoda, ka če kertinis skėrtoms tarp kalbuos ė tarmies. Ožrašītas tarmės nator vėinuodoma, nie fiksouta vėina a kėta skvarma, žuodis – diel tuo čiesou biegont anuos ėšskėrtėnomā gal nuninktė. Dejė, dabartėnė rašība tuokė „tarmėnė“, nes kuožnos raša tāp kāp šnek. Ī rašības taisīklės, ka tas vėinodoms rastous, ale rezoltats būs: parašīta vėinuo žemaitiu kalbuos tarmiū/puotarmiu/šnektū. Tas nalīgoms kėš kuojė skaitmenėzavėmou. XIX omžie pruobėjė turietė gramatėka, bet čiesa pritrūka sotartė katron nauduotė ė bėndros ėšlėkėma klausėms so lietovēs kabiejė ont nuosē, ta vieliau bova kompromėsu. Bova tuokiū dalīku ėr onkstiau, pvz., Bretkūns – atsėsakė sava prūsu kilmies ka nasovuokītietom. Dabā žemaitē vėinė sprėnd sava ėšlėkėma klausėma. Rašības taisīklės toram, ale gramatėkas kalbā dā nē, tarmiems - tāp.

Ta ėš tuo ėlga atsakīma galat soprastė, ka kalbuos ė tarmies santīkis nie kateguorėšks ė par čiesa ons gal kėstė. Svarbiau na kāp saka kėtė, bet kāp mėslėj patis žemaitē.

